Teritoriální vývoj římské říše
218 pnl. - 476 nl.

Obrazový materiál byl získán ze serveru The Illustrated
History of the Roman Empire na adrese www.roman-empire.net.

Římská
říše se nezrodila ze dne na den. Její formování a nástup k pozici evropské
velmoci začíná až o několik století později, potom co Řím musel na
Apeninském poloostrově svést řadu nelehkých bitev se okolními městy
(zejména Albou Longou) a národy (zejména Samnity a Latiny). Do té doby
bylo toto město jen jednou z mnoha metropolí ve střední Itálii. Vždyť
ještě v roce 387 pnl. byl Řím dobyt a vypleněn Gally, během jejichž řádění
se ztratil také Zákon 12 desek. Teprve v roce 272 pnl. se Římu podařilo
ovládnout celý Apeninský poloostrov. Vojenský a organizační talent se však
začíná naplno projevovat teprve během válek s Kartágem, které rozhodly o
ovládnutí Středozemního moře .

3r. 218 pnl. Římská říše na počátku druhé
punské války. V první punské válce římané dobyli část Sicilie (r.241
pnl.), která se stala r.227 pnl. oficiálně první římskou provincií (zbytek
Sicilie dobyt r.212 pnl.). V téže válce římané ovládli Sardinii a Korsiku
(r.238 pnl.).

3r. 100
pnl. Území římské říše po punských válkách. Římu přibyla zejména větší
část Hispánie, Řecko a Makedonie, Malá Asie a po zničení Kartága ve třetí
punské válce také provincie Africa.

3r. 44
pnl. Římská říše v roce zavraždění C.I. Caesara. V důsledko jeho
válečného tažení Římu přibyla zejména Galie, Sýrie a další část Hispanie.
Vznikly např. provincie Acquitania, Begica, Celtica, Creta a
Cyrenaica.

3r. 14 nl.  Římská říše v roce
smrti Octaviana Augusta. Řím získal cennou provincii v Egyptě (r.30 pnl.).
Byla vytvořena provincie Judaea (r.6 nl.), Pannonia (12 pnl.) ad. Za
Augustovy vlády Římané dosáhli dočasně až k Labi.

3r. 54. Římská říše v roce smrti
císaře Claudia. Územní zisky: Mauretania (r.40 nl.), Thracia (r.46 nl.). V
roce 43 nl. Římané vtrhli na území Británie. V tomto roce již Římané mohou
oprávněně nazývat Středozemní moře  "mare nostrum", naše
moře.

3r. 116. Za vlády císaře Traiana
římská říše dosáhla největších teritoriálních rozměrů ve svých dějinách.
Do říše začleněny např. Arménie (r.114), Mesopopotámie (r.116, v r.117
ovše opět ztracena)

3r. 305. Římská říše po abdikaci
císaře Diokletiána, který provedl zásadní správní reformu říše. Bývalé
provincie byly rozdrobeny a správně přeorganizovány. Říše byla rozdělena
na 12 administrativních okrsků (diecézí, ovládaných vikáři) a 101
provincií.

3r. 337. Římská říše v roce smrti
císaře Konstantina I., který pokračoval v reformách započatých
Diokleciánem. Nejvyššími správními útvary se nově staly čtyři prefektury,
které se dále dělily na diecéze (nyní celkem 14). Počet provincií vzrostl
na 116.

3r. 476. Zánik západořímské říše. Řím
již od počátku 5. století není schopen odolávat válečným útokům. Je
vypleněn v roce 410 visigótským králem Alarichem a v roce 455 králem
Vandalů Genserichem. Hunové, pod vedením Attily, se navíc zmocňují Galie.
Když pak konečně v r. 476 Odoaker, vůdce germánských Skirů, sesazuje
posledního římského císaře Romula Augustula, zůstává tato událost v Evropě
již téměř nepovšimnuta. Odoaker nicméně formálně vládne pod východořímským
císařem Zenonem a tak Apeninský poloostrov zůstává i nadále  římské
říše.

konec